Redovna godišnja Skupština NUNS-a - 30. maj 2015. godine

ZAPISNIK

	Redovna godišnja Skupština Nezavisnog udruženja novinara Srbije započela je odavanjem pošte, jednominutnim ćutanjem, članovima NUNS-a koji su preminuli u periodu između dva skupštinska zasedanja.  
Na početku zvaničnog zasedanja predložen je i jednoglasno usvojen dnevni red.   kojim je predviđen izabor Radnog predsedništva,  izbor Verifikacione komisije, izbor zapisničara, izveštaj o radu Nezavisnog udruženja novinara Srbije u periodu april 2014. godine-maj 2015. godine i diskusija povodom izveštaja o radu NUNS-a.
Za članove Predsedništva izabrani su: Amela Bajrović, Željko Bodrožić i Ratko Femić. Tamara Stefanović, Boris Šuman i Radoman Irić su izabrani za članove verifikacione komisije, dok je Aleksandar Arsenijević imenovan za zapisničara.

Izveštaj o radu Nezavisnog udruženja novinara Srbije u periodu april 2014. godine-maj 2015. godine

Izveštaj o radu NUNS-a podneo je predsednik udruženja Vukašin Obradović, koji je između ostalog rekao:
	- Novinari u Srbiji žive lošije i rade u težim uslovima nego pre godinu dana, a izloženi su pritiscima i politike i poslodavaca. Pritisnuti egzistencijalnim problemima budimo se svakog dana sa strahom da li ćemo zadržati radno mesto, U periodu između dve skupštine nastavilo se "srozavanje ugleda novinarske profesije", položaj novinara je postao sve teži, a opšta medijska slika u Srbiji danas je gora nego pre godinu dana. Prema podacima NUNS, u 2014. godini zabeležena su 23 napada na novinare, od čega 12 fizičkih nasrtaja, dok je u prvih pet meseci ove godine bilo 15 prijavljenih napada.
Uprkos obećanjima MUP i formiranja specijalnog istražnog tima i dalje je nepoznato ko je mučki prebio urednika FoNeta Davora Pašalića, a i dalje su nerasvetljeni i zločini u kojima su stradali Dada Vujasinović i Miroslav Pantić. U ovom periodu zabeležene su pojave koje su uticale na pogoršanje generalne ocene o stanju medijskih sloboda i sloboda izražavanja na šta ukazuje i izveštaje Evropske komisije i više međunarodnih organizacija. Ukinuta je emisija "Utisak nedelje", a autocenzura postaje sve ozbiljniji problem.Tabloidizacija veoma uočljiv problem srpske medijske scene, budući da je aktuelna vlast od tablioda učinila efikasno sredstvo za anesteziju kritičkog dijaloga u Srbiji, dok je na drugoj strani danas u Srbiji prisutna dominacija medijskog jednoumlja U avgustu prošle godine usvojen set medijskih zakona, a Ministarstvo kulture i informisanja donelo podzakonske akte, čime su stvoreni uslovi za pokretanje medijskih reformi. Prelazak sa budžetskog na projektno sufinansiranje medija, koje je počelo 1. januara ove godine, već daje određene rezultate. Oko 70 gradova i opština raspisani su konkursi, a u radu većine komisija učestvovali predstavnici medijske zajednice. Na kraju godine biće sumirani rezultati i predložene izmene kako se u 2016. godini ne bi ponovile uočene greške. U ovom trenutku je veoma teško donositi konačne sudove kada je u pitanju privatizacija medija, jer će prvi rezultati moći da se vide posle 1. jula. Za NUNS je, važno da opstane što veći broj medija i da novi vlasnici podignu opšti kvalitet informisanja, ali i da poštuju sva prava zaposlenih, rekao je predsednik NUNS-a Vukašin Obradović, podnoseći izveštaj o radu Udruženja u periodu između dve Skupštine.
	
Izveštaj Verifikacione komisije

Posle izveštaja o radu, a pre izveštaja predsednika Nadzornog odbora NUNS-a, predsednik Verifikacione komisije, Radoman Irić upoznao je učesnike skupštinskog zasedanja sa podacima koji se odnose o broju članova udruženja koji prisustvuju redovnoj godišnjoj Skupštini NUNS-a:
- Budući da Statut NUNS-a previđa da je zasedanje izveštajne Skupštine legitimno ukoliko joj prisustvuje 50 članova, budući da ovom zasedanju prisustvuje 91 član udruženja, Skupština može legitimno da radi i odlučuje, objasnio je Irić.

Izveštaj Nadzornog odbora NUNS-a

Izveštaj Nadzornog odbora udruženja podneo je predsednik odbora Stojan Marković koji je istakao da je udruženje u periodu između dve skupštine radilo i poslovalo u skladu sa zakonom.
-U skladu sa Statutom udruženja Nadzorni odbor je održao je sednicu 20. maja na kojoj je na osnovu izveštaja knjigovodstvene agencije SIM usvojen zaključak da je poslovanje udruženje između dve Skupštine bilo u potpunosti i u skladu sa Zakonom o knjigovodstvu i u skladu sa Statutom NUNS-a.

Diskusija

	Pošto je Željko Bodrožić predsedavajući Radnog tela Skupštine otvorio diskusiju o Izveštaju o radu NUNS-a, prvi za reč se javio Filip Mladenović. Mladenović je predložio da NUNS po svaku cenu u periodu do naredne Skupštine insistira na potpisivanju Opšteg kolektivnog ugovora. Mladenović je istovremeno predložio i da se u prostorijama udruženja ponovo aktivira stub srama na kome bi bilo postavljano sve ono što se kosi sa etičkim normama bez obzira da li se radi o predstavnicima vlasti ili kolegama koji se ogluše o Kodeks novinara.
	Posle Filipa Mladenovića za reč se javio Zoran Nikolić koji je povodom dela izveštaja koji se odnosi na bezbednost novinara upozorio na sve prisutniji mobing koji poslodavci i rukovodstvo unutar medija sprovode nad zaposlenima. Tom prilikom Nikolić je apostrofirao kompaniju Ringier u kojoj je nedavno otpušteno 40 radnika. 
	- Nepoštovanje radnih prava novinara direktno se odražava ne samo na kvalitet njihovog rada već se sada direktno odražava i na njihovo zdravstveno stanje, rekao je Nikolić, dodajući da slučaj Ringiera nije usamljen i da se mobing sprovodi i u drugim medijskim kompanijama.
	Dragan Janjić, koji se javio za reč posle Nikolića je istakao da u potpunosti deli njegovu zabrinutost za bezbednost i zdravlje novinara. Janjić je predložio da se u okviru NUNS-a osnuje SOS centar gde bi novinari javno ili anonimno prijavljivali slučaje kršenja radnih prava i mobinga, a o čemu bi javnost bila obaveštavana putem portala.
	Govoreći o sistemu javnih konkursa za sufinasiranje javnog informisanja Dragoslav Travica je upozorio na negativnu pojavu koja se odnosi na direktan uticaj politike i vlasti kada je reč o sufinasiranju javnog informisanja. Travica je upozorio i na sistem digitalizacije koji će po njemu doprineti da se mnoge lokalne TV i radio stanice ugase jer neće moći da plaćaju enormno skupe naknade za korišćenje predajnika, što će se pogubno odraziti na funkcionisanje lokalnog javnog informisanja.
	Generalni sekretar NUNS-a Svetozar Raković je govoreći o sprovođenju konkursa za sufinasiranje javnog informisanja istako da se na osnovu dosadašnje prakse može reći da se u većini gradova i opština poštuje zakon i za članove komisja imenuju predstavnici medijskih udruženja. Istovremeno on je istakao da je bilo izvesnih grešaka ali da do sada udruženje nije dobilo nijednu informaciju koja se odnosi na manipulacije prilikom rada komisija, bez obzira kom udruženju pripadali. Kao primer generalni sekretar je naveo primer Kladova gde je odobren projekat koji su zajedno podneli privatna medijska kuća i javno informativno preduzeće što zakon ne dopušta, ali da zakon nije predvideo da se članovi komisije bave tumačenjem zakonskih odredbi, što je zadatak gradskih ili opštinskih administracija, već isključivo kvalitetom projekata. Raković je istovremeno najavio i da će na kraju godine Ministarstvu za kulturu i informisanje biti prezentovana analiza na osnovu koje bi trebalo da budu ispravljene neki nedostaci koji su se javili u okviru podzakonskih akata koji regulišu ovu oblast.
	Govoreći o kršenju radnih prava i mobingu unutar medijskih firmi generalni sekretar NUNS-a je naveo da se mobing i kršenje radnih prava ne može isključivo vezati za privatne firme već da je on prisutan i unutar državnih medijskih preduzeća. Raković se takođe osvrnuo na dešavanja unutar Ringiera.
	- Moj predlog je da se o celom ovom slučaju upozna Evropska federacija novinara od koje bi NUNS zatražio da informacije o dešavanjima u Ringieru proslede sindikatima i udruženjima novinara Švajcarske i Nemačke koji će o svemu obavestiti sindikate i u kompanijama Aksel Springer i u Ringier.
	Stojan Marković je u okviru svoje diskusije istakao da ne deli optimizam generalnog sekretara NUNS-a kada je reč o sufinasiranju javnog informisanja upozoravajući da je donošenje medijskih zakona svakako korak napred ali da je njihova primena, figurativno rečeno, dva koraka unazad, budući da se već dogodilo da predstavnici lokalnih vlasti ignorišu odluke komisije, kako se to desilo u Novoj Varoši, i budžetska sredstva deli medijima prema svom nahođenju, a što zakon ne sankcioniše.
	Zvonko Damljanović je predložio da NUNS kao udruženje insistira kod Ministarstva za kultruru i informisanje da se sredstva previđena za finansiranje javnog informisanja vrate na nivo iz vremena kada je njima finasiran rad opštinskih ili gradskih informativnih preduzeće, budući da je uobičajena praksa u godini kada je predviđen krajnji rok za privatizaciju državnih medija da opštine i gradovi drastično smanjuju sredstva namenjena lokalnom informisanju.
	Govoreći o kvalitetu projekata na lokalnom nivou Jelka Jovanović je istakla da je njeno opredeljenje da se loši projekti odbacuju budući da dosadašnja praksa ukazuje na izuzetno loš kvalitet projekata. Jovanovićeva je istovremeno istakla nužnost analize na kraju godine koja bi za cilj imala donošenja jedinstvenog propisa kada je reč o visini budžetskih sredstava namenjenih sufinasiranju javnog informisanja bez obzira da li je reč o nacionalnom, pokrajinskom ili lokalnom nivou. Kada je reč o Opštem kolektivnom ugovoru u sferi medija Jelka Jovanović je upozorila da prvi korak u tom smeru treba da bude izmena Zakona o radu, budući da u ovom trenutku u Srbiji ne postoje ni reprezentativni medijski sindikat ni reprezentativno udruženje poslodavaca. 
	Mihajlo Kovač se povodom prethodnih diskusija osvrnuo na materijalno stanje srpske medijske scene, naglasivši kako je po njegovom mišljenju privatno vlasništvo nad medijima u suprotnosti sa javnim interesom. Prema njegovim rečima, država će , a uzimajući u obzir smanjenje materijalnih sredstava za subvencionisanje javnog informisanja u većini opština i gradova, u narednom periodu mnogo lakše   medijima koji se suočavaju sa hroničnom besparicom. 
	U ponovnom obraćanju Filip Mladenović je, komentarišući događanja u Ringieru,  postavio pitanje kako je moguće da u srpskom ogranku jedne takve evropske multinacionalne kompanije, ne postoji sindikat i nije potpisan Pojedinačni kolektivni ugovor, s obzirom na evropsku praksu u okviru koje je tako nešto nezamislivo. Tom prilikom on se pozvao na činjenicu da je u RTS, uprkos činjenici da na nivou države ne postoji Opšti kolektivni ugovor u okviru medijske sfere ipak potpisan kolektivni ugovor. 
	- U Blicu se neprestano insistira na iskustvima Evropske unije, a na drugoj strani standardi koji važe u Uniji se ne primenjuju.
	Olivija Rusovac je u svojoj diskusiji, a povodom permanentnog pritiska na medije koje vrše predstavnici vlasti na svim nivoima a što se može videti i iz godišnjeg izveštaja o radu udruženja, postavila pitanje komunikacije NUNS-a sa Odborom za kulturu i informisanje Skupštine Republike Srbije.
	Odgovarajući na pitanje Olivije Rusovac, predsednik NUNS-a Vukašin Obradović je podsetio da je udruženje svojevremeno pokrenulo inicijativu za javnu raspravu o stanju na medijskoj sceni pred Odborom za kulturu i informisanje, ali da je, zahvaljujući činjenici da predstavnici vlasti imaju većinu u Odboru, sve pretvoreno u farsu budući da nikakav zaključak nije dinet uprkos poražavajućim podacima koji su tom prilikom izneti.
	- Vladajuća većina ignoriše bilo kakvu raspravu koja se odnosi na slobodu medija, objasnio je tom prilikom Obradović.
	Govoreći o problemima koji su se javljali u okviru projektnog sufinasiranja javnog informisanja Obradović je istakao da najveći problem predstavlja činjenica da su mnogi vlasnici projektno sufinasiranje shvatili kao socijalnu kategoriju i način da nadomeste manjak koji ostvaruju u okviru poslovanja, a ne kao ostvarivanje javnog interesa. Osvrnuvši se na primedbe Filipa Mladenovića, Obradović je podsetio da je NUNS strukovna a ne sindikalna organzacija, a da radnim pravima treba da se bavi sindikalna scena koja po njegovoj oceni u sferi medija praktično ne postoji.
	Komentarišući diskusiju Filipa Mladenovića koja se odnosila na sindikate u okviru medisjkih kuća Svetozar Raković, generalni sekretar NUNS-a je podsetio da NUNS nije taj koji može osnovati sindikat, već da je to zadatak zaposlenih u medijima. Tom priliko Raković je istakao da je odsustvo sindikata u medijima poput Ringiera posledica pre svega straha zaposlenih, budući da se dešavalo da neki od inicijatora osnivanja sindikata dobiju otkaz čim se za takvu inicijativu sazna u menadžmentu firme. 
	Poslednji diskutant bio je Radovan Radovanović, novinar Blica, koji je upoznao članove i rukovodstvo NUNS-a sa stanjem i položajem novinara u ovoj medijskoj kući, koja je deo sistema Ringier. Radovanović je tom prilikom istakao da zaposleni u ovoj medijskoj kući od NUNS-a očekuju da im pomogne kako bi se organizovali i formirali sindikat u okviru Ringier-Srbija.
	Posle diskusije Radovana Radovanovića učesnici Redovne godišnje Skupštine NUNS-a su jednoglasno podržali Izveštaj o radu udruženja u periodu između dve Skupštine, čime je završena redovna godišnja Skupština NUNS-a.

U Beogradu                                                                                       Zapisničar

30. 05 2015                                                                             Aleksandar Arsenijević