Kako je saopštila RRA, ekipe ove Republičke radiodifuzne agencije zatvorile su juče sedam radijskih i jednu televizijsku stanicu koje su i posle upozorenja i rešenja o zabrani nastavile da emituju program bez dozvole. U toj akciji problem je nastao u Radio Kriketu, gde su prema rečima predsednika Saveta RRA „vozilima blokirali naša službena lica, zaključali ih u prostorije u kojima se nalaze predajnici“, zbog čega će biti podneta krivična prijava. Međutim, vlasnik Radija Kriket Predrag Milošević demantovao je da su u toj stanici pružili otpor. Prema njegovim rečima trojica u džipu doneli su u jedan od njegovih marketa „papir“, rešenje o zabrani datirano 12. decembra, što znači da je prošao rok za žalbu. Milošević dodaje da je on pozvao policiju koja je prisustvovala isključenju predajnika. On smatra da njegov radio ima pravo da emituje program do završetka konkursa, kao i da je njegova stanica lokalna, a konkurs za lokalne dozvole još nije raspisan. Međutim, prema odlukama RRA Beograd je definisan kao posebno područje u kojem nisu predviđene lokalne stanice.
– Ne mogu svi koji emituju program da ostanu, ali oni koji ostanu moraju to na osnovu pravnih normi i pravila – ističe Rade Veljanovski, dodajući da je u Beogradu postojalo stotinjak stanica koje su radile bez dozvole. Kao primer naveo je i studentsku radio stanicu na FPN koja je na zahtev RRA isključila predajnike. Međutim, Veljanovski ističe da problem postoji u tome što RRA nije predvidela da u Beogradu postoje stanice takozvanog civilnog sektora, što se odnosi i na stanice verskih zajednica i nacionalnih manjina. „Beograd ima najrazvijeniji civilni sektor i kako onda da nema stanice civilnog sektora. Odluka RRA o tome da te stanice mogu biti samo lokalne, iako nije protivzakonita, nije dobro odmerena“, zaključuje Veljanovski.
J. Lukač