Uspon generativne veštačke inteligencije na radnom mestu je neizbežno. Ima mnogo razloga za uzbuđenje.
Veštačka inteligencija je prisutna već godinama, ali je retko kada postajala tema za razgovar u ovoj meri kao danas.
Lansiranje ČetGPT-a dovelo je generativnu veštačku inteligenciju u vidokrug mnogih koji nisu previše obraćali pažnju na nju – ili su smatrali da nije relevantna za njihove živote.
U njih su spadali i radnici, na koje je tehnologija već uticala, bilo da su toga bili svesni ili ne.
Četbot, koji koristi mašinsko učenje da bi reagovao na naše upite, pomaže radnicima da napišu propratna pisma i rezimee, generišu ideje, pa čak i da stvaraju umetnička dela na radnim mestima, kao i mnogo toga još.
On je već ostavio ogromnog traga na zapošljavanje među regruterima, koji otkrivaju da moraju da se prilagode novoj tehnologiji.
I dok se konkurentske kompanije utrkuju u lansiranju sličnih alata, ova tehnologija će postajati samo sve jača i sofisticiranija.
Iako se neki radnici plaše da će ih zameniti veštačka inteligencija, eksperti kažu da bi ova tehnologija zapravo mogla da ima moć da pozitivno utiče na svakodnevne živote radnika i njihove veštine, i da čak poboljša celokupnu ekonomiju.
BBC je razgovarao sa ekspertima o tome šta može da se očekuje od veštačke inteligencije na radnom mestu danas i u budućnosti.
Proširivanje svakodnevnih ideja i rešenja
Jedna od glavnih sposobnosti ČetGPT-a je da može da funkcioniše kao lični asistent – kad dobije takvu direktivu, on generiše tekstove zasnovane na prirodnom jeziku kako bi vam pružio pristupačan, čitljiv odgovor.
Pored obezbeđivanja informacija i odgovora, on može da pomogne intelektualnim radnicima da analiziraju i prošire vlastiti rad.
„Može da vam pomogne pri brejnstormingu i generisanju novih ideja“, kaže Karl Benedikt Frej, direktor budućnosti posla na Univerzitetu u Oksfordu.
U njegovom vlastitom akademskom polju, na primer, on je viđao kako ČetGPT isprobava kontra-argumente za tezu i piše sažetke za istraživanja.
„Možete od njega da tražite da generiše tvit za promociju vašeg rada“, dodaje on.
„Mogućnosti su praktično neiscrpne.“
Za intelektualne radnike, to bi moglo da znači kreiranje nacrta za blog i objava na društvenim mrežama koje uz njega idu, pojednostavljivanje složenih tema za neku ciljnu grupu, planiranje programa službenog puta u novom gradu ili predviđanje troškova projekta i njegovog vremenskog rasporeda.
Za mnoge korisnike, ČetGPT funkcioniše kao izvor povratnih informacija – alat uz čiju pomoć isprobavate ideje umesto da ih stvarate.
„Ja sve vreme generišem ideje i tražim od veštačke inteligencije da radi dodatke za njih“, kaže Itan Molik, vanredni profesor sa Univerziteta u Pensilvaniji, u SAD, koji proučava veštačku inteligenciju i inovacije.
„Koristim ga da mi pomogne u obradi informacija, da sumira stvari za mene, u velikoj meri kao partner.“
Postoji veliki potencijal da radnici uz pomoć generativne veštačke inteligencije izađu iz šablonskog načina razmišljanja, bilo da ona unapređuje njihov dnevni radni učinak ili razvija dugoročne projekte i ciljeve.
Pojačavanje preciznosti i ispravljanje pristrasnosti
Veštačka inteligencija ima moć da prepozna neke probleme koje su ljudi možda prevideli.
To može da obuhvati čitav dijapazon stvari – na primer, prepoznavanje netačnosti u tekstu, proveravanje koda ili čak zaobilaženje pristrasnosti i predrasuda za koje radnici možda nisu ni svesni da ih poseduju.
Analitičar koji tumači set podataka, na primer, mogao bi da prepozna „pristrasnost potvrđivanja“ u vlastitom radu, što znači da je tražio dokaze koji bi potkrepili ishod koji on već veruje da postoji.
Veštačka inteligencija može da tumači podatke nepristrasno i pruži detaljniju analizu šire slike, objašnjava Ana Salomons, profesorka sa Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Utrehtu, u Norveškoj.
Ova tehnologija daleko je od savršene, ali trenutno može da postavi temelje radnicima tako da vide ishode i rešenja izvan vlastitog ličnost iskustva, otvorivši im mogućnosti za nepristrasnost i inkluziju u najrazličitijim poljima i sektorima.
A eksperti kažu da će veštačka inteligencija u tome biti samo sve bolja.
Sposobnost da se „brže i bolje dijagnostifikuju problemi“, kaže Salomons neće zameniti stručnost – iako veštačka inteligencija možda može da prepozna probleme, ljudi i dalje moraju da ih isprave.
Ali generativna veštačka inteligencija može da identifikuje te probleme brže i često tačnije nego kad to ljudi rade sami.
Uz to, budući da se modeli za učenje ČetGPT-a i drugih mašina neprestano ažuriraju i napreduju kako njihovi setovi podataka postaju sve širi, ova tehnologija znači sposobnost da se ulove pristrasnosti, greške i omaške u najsavremenijim oblastima.
Dodavanje novih poslova i karijera
Jedna od glavnih briga u vezi sa veštačkom inteligencijom je da će zapanjujućom brzinom oduzimati poslove radnicima.
Neki podaci potvrđuju da će, zaista, ova tehnologija uticati na ogromnu količinu poslova: u martu, Goldman Saks je prijavio da bi veštačka inteligencija mogla da zameni ekvivalent od 300 miliona redovnih radnih mesta.
A opet, eksperti kažu da se još ne brinemo da će nas se rešiti tek tako – i da bi, možda, ova promena mogla čak da kreira prilike za nove poslove.
Tradicionalno, kaže Molik, „narušavanja koja izaziva automatizacija rezultiraju sa mnogo haosa na kratke staze a potom više poslova na duže staze.“
To se poklapa sa istraživanjem iz 2021. godine u kom je Salomons bila koautorka, a koje je pokazalo da 60 odsto poslova koji se obavljaju danas nisu postojali 1940. godine.
Industrijalizacija i automatizacija, kaže ona, doveli su do čitavih novih industrija, od automobilske do kompjuterske, usput donevši nove poslove – od šofera do veb dizajnera.
Iako još uvek ne može da znamo da li će se taj trend nastaviti, najsvežiji podaci počinju da pokazuju pozitivne znake za nova radna mesta i čak čitave karijere.
Širenje veštačke inteligencije već povećava potražnju za poslovima kao što su analitičari podataka i naučnici podataka koji rade sa ovom tehnologijom na stvaranju najboljih praksi na radnom mestu.
Prema Izveštaju o budućnosti poslova Svetskog ekonomskog foruma iz 2023. godine, veštačka inteligencija i specijalisti za mašinsko učenje su poslovne oblasti sa najbržim rastom.
Navođenje radnika na fluentnost u veštačkoj inteligenciji
I dok se neki radnici svim srcem prepuštaju ovoj tehnologiji, drugima deluje zastrašujuće ostvariti kontakt sa veštačkom inteligencijom.
A opet, generativna veštačka inteligencija će završiti na radnim mestima – i eksperti kažu da će njena rasprostranjenost naterati radnike da koriste ovu tehnologiju kako ne bi zaostajali za drugima.
„Neprestano ističem ljudima da samo počnu da koriste ovo“, kaže Molik.
Kako radnici budu počeli da budu sve fluentniji u rukovanju veštačkom inteligencijom, dodaje on, ustanoviće da se nalaze ispred svih i da imaju značajnu prednost na radnom mestu.
Radnici koji budu pružali otpor veštačkoj inteligenciji mogli bi da se dožive kao nespremni ili nesposobni da se prilagode, kaže Frej.
„Mislim da će radnici koji ne rade sa veštačkom inteligencijom vrlo brzo doživeti da njihove veštine postanu zastarele. Stoga, dakle, imperativ je da se radi sa veštačkom inteligencijom kako biste ostali zaposleni, produktivni i da vaše veštine budu najsavremenije moguće.“
I kako veštačka inteligencija bude postajala ključna tokom radnog dana, Frej kaže da će ova inicijativa za fluentnošću značiti da će radnici biti bolje opremljeni da je iskoriste kao dodatak aktuelnom setu vlastitih veština.
Poznavanje ove tehnologije će ih pripremiti i za brz rast i razvijanje tih veština.
Na kraju krajeva, veštačka inteligencija zaista raste brzo, a njen puni potencijal tek treba da se razume do kraja.
Ali mnogi eksperti se nadaju da će ona predstavljati veliku prednost, koja će omogućiti radnicima da rade brze inovacije i razvijaju vlastite veštine.
„U idealnom smislu, želimo da koristimo ove tehnologije za stvaranje novih proizvoda, novih industrija, novih vrsta poslova“, kaže Frej.
„Mislim da se u tome krije pravi izazov kako budemo išli napred – koristiti veštačku inteligenciju da se generišu nove i prethodno nezamislive stvari.“