Živimo u svetu u kome dominiraju mediji i potrošači su bombardovani mnoštvom poruka. Zato reklama mora da pogodi pravo u cilj, i to za samo „šest i po sekundi koje im znače“. Toliko je potrebno da se potrošač osvoji i iz tog istog „čarobnog broja“ je stvoren sistem koji u praksi primenjuje Draftfcb, renomirana svetska reklamna mreža u čijem sastavu od juče posluje domaća agencija Afirma.
Tim povodom je u Beograd prvi put došao Li Sanderson, direktor lanca Draftfcb za Evropu i Bliski istok.
„Tražili smo magični broj kod kojeg čovek zastaje da razmisli. Od njega smo napravili strategiju kako bismo uz maksimalnu kreativnost sklonili sve sporedno, a usmerili pažnju na ono što ljude stvarno zanima. Istraživanje sprovedeno na četiri kontinenta pokazalo je da je šest i po sekundi prosečno vreme koje će potrošač posvetiti jednom brendu. To se odnosi i na televiziju i na časopise i na Internet. Ako surfujete, to je prosečno vreme koje ćete posvetiti jednoj stranici pre nego što odlučite da krenete dalje“, objašnjava direktor mreže koja za klijente ima više od sto kompanija sa prestižne „Forčenove“ liste, među kojima su Bajersdorf, Kraft, Boing, Dženeral motors, Nestle…
Televizija je i dalje neprikosnoveni medij u svetu reklama, ali i Internet zauzima sve značajnije mesto, uz neizbežni Fejsbuk, Tviter i druge društvene mreže koje kompanijama omogućuju dijalog sa potrošačima.
„Brend se može stvoriti jedino preko televizije, ali da bi se prodao mora se preći na druge kanale. Većina kompanija sada posmatra Internet kao važno sredstvo komunikacije. Mi mnogo radimo u oblasti socijalnih medija i pomažemo klijentima da tu izgrade strategiju.
Veb advertajzing je inače jednosmerna ulica, ali sa socijalnim medijima počinje dijalog u kome brend govori i brend sluša. Ako ste inovativni u korišćenju tehnologije, rezultati stvarno mogu da budu zanimljivi“, ističe Sanderson i naglašava da marketinškoj zajednici jedini izazov ostaje kako da taj digitalni kanal naplati.
Sveprisutnost mobilnih telefona, posebno onih pametnih, takođe je velika šansa za reklamnu branšu, ali će, prema mišljenju našeg sagovornika, ta vrsta komunikacije biti uspešna jedino ako bude imala određenu vrednost za korisnika.
Kao sjajan primer on navodi Majkrosoft koji je na jednom ragbi turniru kao sponzor animirao gledaoce da putem mobilnih telefona komuniciraju sa velikom elektronskom tablom tako što će glasati za najboljeg igrača, najlepši gol i slično. Ljudi su„ pametnim“ telefonima glasali i rezultati su u realnom vremenu izlazili na tabli.
A da li se u svetu marketinga vodi računa da se „terorom reklama“ ne izazove negativan efekat?
„Ako ljudi imaju osećaj da su bombardovani reklamama, onda neko nije dobro razumeo njihova očekivanja i potrebe. U tom slučaju mora da se menja cela strategija komunikacije da se potrošač ne zaguši porukama“, objašnjava Sanderson.
Čak i uz najbolje planiranje i najbolje kreativne timove na svetu kampanje ponekad promaše cilj, ali se greška brzo otkriva.
„Kampanja za novi model ’jaguar-lendrovera’ u kojoj sam učestvovao imala je za ciljnu grupu uspešne poslovne ljude od trideset i nešto godina, a ispostavilo se da su taj model kupovali penzioneri koji su celog radnog veka sanjali da imaju takav auto“, seća se Sanderson.
Ako govorimo o trendovima u advertajzingu, trenutno je to integrisanost. „Klijenti traže da preko više kanala prenesu poruku – TV, štampa, Internet, prodavnice – a da potrošači vide jedan prepoznatljivi brend. Tada se svaki uloženi dolar dvostruko vrati“, zaključuje naš sagovornik i ističe da je impresioniran partnerskim timom koji je ovde zatekao, jer sa mnogo strasti rade svoj posao.
J. Kavaja