Generalni direktori javnih servisa Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Crne Gore ukazali su na pad marketinških prihoda zbog smanjene naplate tokom ekonomske krize, veliki broj radnika, koje i dalje upošljavaju uprkos merama smanjenja broja zaposlenih, na nedostatak tehnike i druge probleme, uključujući i to da su nekima od njih političari nedostupni kad treba da budu razrešeni finansijski problemi.
– Jasno je koliko je važno imati dobre zakone, čak i bolje od onih u EU, gde je demokratska kultura izgrađenija nego u našem regionu. Finansijska i relativna politička nezavisnost jesu jemstvo nepristrasnog informisanja građana koje privatni mediji nisu u stanju da ostvare. Bojimo se da nam politika ulazi na mala vrata kroz uvođenje nadzornog odbora, koji u ime vladajuće većine bira generalnog direktora – ocenio je Dragutin Lučić, savetnik za medije Hrvatske televizije i bivši predsednik Hrvatskog novinarskog društva.
Ukoliko država ne reši probleme koje ima RTS zato što je ista ta država neefikasna u sprovođenju zakona koji se odnose na finansiranje javnog servisa (TV pretplata), onda će u narednih pet godina fotelja direktora RTS biti kao uključena na struju, bio je slikovit Aleksandar Tijanić, prvi čovek javnog servisa Srbije.
– Država se prema RTS ponaša kao zla maćeha. Uzima od nas 30 miliona godišnje, a ceo program koga mi pravimo košta 25 miliona, i to stanje je neodrživo. Javni servis je osnovna poluga za stabilizaciju i vrednosnu orijentaciju javnog mnjenja. Ako se ljulja položaj i moć javnog servisa, ljulja se i javno mnjenje, pa građani postaju lak plen za novi talas populizma i desnice u regionu i Evropi. Ko to podstiče, izručuje građane predatorima koji obećavaju brže rezultate za kratko vreme – rekao je Tijanić.
Budžeti javnih servisa u regionu su različiti, u Crnoj Gori je na godišnjem nivou 11 miliona evra, u Hrvatskoj 250 miliona evra, a u RTS-u treba 100 miliona evra, ali već tri godine ne mogu da sakupe više od 80 miliona evra. U BiH još traju „porođajne muke“ sa konstituisanjem javnog servisa.