Radisavljević je za „Politiku“ rekao da Marković, bivši načelnik Resora državne bezbednosti, „u ovom trenutku ne može da dobije status svedoka saradnika“.
Po zakonu, pravnosnažno osuđeni na 40 godina zatvora ne mogu da dobiju taj status.
„To, međutim, ne znači da je apriori isključena mogućnost da Radomir Marković o ovom i drugim krivičnim delima iznese svoja saznanja Tužilaštvu za organizovani kriminal“, rekao je on na pitanje da li bi Marković mogao da dobije status svedoka saradnika u slučaju Ćuruvija.
Radisavljević je naveo da je „u svakom trenutku spreman da razgovara“ sa Markovićem ako se on odluči da govori o tom i drugim krivičnim delima.
Tužilaštvo za organizovani kriminal proverava navode bivšeg pripadnika JSO Nenada Ilića da su Ćuruviju ubili Miloš Simović i Mile Luković, pripadnici zemunskog klana, rekao je Radisavljević.
Tužilac je dodao i da u spisima predmeta Tužilaštva za organizovani kriminal nema beleške koju je sačinio pripadnik operativne policijske grupe „Poskok“ Ljubiša Milanović o ubistvu Ćuruvije.
U toj belešci Milanović je naveo imena dvojice pripadnika Jedinice za specijalne operacije koji su navodno davali logističku podršku Ćuruvijinim ubicama.
„Sa licem koje je on naveo kao izvor informacija su tokom maja 2003. u dva navrata obavljani razgovori, a potom i poligrafsko ispitivanje. Rezultat je bio negativan, odnosno nije potvrđeno da izvor pouzdano zna ko su izvršioci ovog teškog krivičnog dela“, rekao je Radisavljević.
Tužilac je naveo da su „prema tom izvoru“ Ćuruviju ubili Zoran Pavković-Kik, koji je stradao u saobraćajnoj nesreći i Zoran Ristović-Prika, koga su u Beogradu ubili nepoznati ljudi.
Radisavljević je istakao da je siguran da ubistvo Ćuruvije „neće ostati krivično-pravno nerešeno“, kao i da će odgovorni biti izvedeni pred sud.
Ćuruvija je ubijen 11. aprila 1999. godine u Beogradu.