Beograd – Mali akcionari Studija B odlučili su da zaštitu svojih prava i rešenje za nesređene imovinske odnose u toj medijskoj kući, koja je pred privatizacijom, potraže na sudu, izjavio je Tanjugu predsednik Udruženja malih akcionara Studija B Zoran Ostojić.
Ostojić je objasnio da su akcionari na sastanku održanom u četvrtak odlučili da od suda traže obustavu privatizacije do rešavanja imovinskih odnosa i da podnesu tužbu protiv RTV Studija B zbog odluke o brisanju njihovog kapitala iz poslovnih knjiga i dodao da će to verovatno učiniti danas.
Mačka u džaku
– Kada je reč o privatizaciji, budući prodavac i kupac neka razmišljaju u šta ulažu jer smo mi u pravnom smislu, zainteresovana strana i imamo pravo na uvid u svu dokumentaciju kao i kupac po osnovu stečenog kapitala – ukazao je Ostojić.
On je podsetio da su mali akcionari u petak, 16. marta, uputili pismo premijeru Vojislavu Koštunici, predsedniku Skupštine grada Beograda Miloradu Peroviću, gradonačelniku Nenadu Bogdanoviću i Agenciji za privatizaciju u kojem su zatražili od njih saradnju u rešavanju problema i istakli da očekuju odgovor u roku od nedelju dana, ali odgovora nije bilo.
Akcionari traže poništenje odluke Upravnog odbora ove medijske kuće iz 2005. godine da se iz poslovnih knjiga izbriše privatni kapital, a akcionarima se isplate naknade za deonice koje su otkupili u procesu svojinske transformacije 1991. godine, navodi se u pismu.
Prebrisani
Sadašnji članovi Udruženja stekli su 86,6 deonica ove medijske kuće uplatom novca tadašnjem Radiodifuznom preduzeću Studio B i rešenjem Privrednog suda upisani su kao deoničari ove medijske kuće.
Četiri godine kasnije, Republička agencija za procenu vrednosti kapitala je „očiglednom političkom odlukom broj 408/91 30. januara 1995. godine poništila sve odluke Radničkog saveta preduzeća Studija B“, a time i svojinsku transformaciju preduzeća, navodi se u pismu.
Bivši deoničari tada su izgubili pravo upravljanja, a odluku o brisanju privatnog kapitala iz poslovnih knjiga doneo je Upravni odbor iz 2005. godine, ali akcionari je smatraju „ništavnom“.